Отримуйте інформацію лише з офіційних джерел
Єдиний Контакт-центр судової влади України 044 207-35-46
Під час Міжнародної конференції «Податкова транспарентність та ера діджиталізації: український погляд на глобальні податкові виклики», яка відбулася у Верховній Раді України 15 листопада 2019 року, судді, народні депутати, керівники державних установ, а також науковці та експерти з України, Нідерландів, Італії, Австрії, Португалії говорили про вдосконалення українського податкового законодавства. Організаторами заходу виступили Українська філія Міжнародної фіскальної асоціації (IFA Ukraine) і Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики
Відкриваючи захід, суддя Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, президент IFA Ukraine Наталія Блажівська зазначила, що діяльність IFA має науковий характер, але водночас вона приділяє увагу і поточним заходам та змінам у податковому законодавстві держав. Ця конференція відбувається з метою плідних обговорень в колі депутатів, суддів, всесвітньо відомих професорів міжнародного податкового права, адвокатів, експертів для напрацювання спільних підходів до проблематики податкової транспарентності та діджиталізації.
![]() |
![]() |
Голова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Михайло Смокович зазначив, що реалізація судового захисту прав та інтересів платників податків, забезпечення сталості та єдності судової практики у цій сфері правовідносин є основним завданням у діяльності суддів КАС ВС.
Михайло Смокович зауважив, що процеси глобалізації, інтеграції та діджиталізації формують новий підхід у сфері оподаткування. Законодавча база має відображати канони існуючої податкової системи та відповідати світовим тенденціям розвитку податкової системи, а саме формувати податкову політику України, спрямовану на побудову стабільної й зрозумілої системи оподаткування, зменшення податкового тягаря, забезпечення збалансованості інтересів держави та інтересів суб’єктів господарювання.
Секретар судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов’язкових платежів КАС ВС Раїса Ханова поінформувала, що з початку роботи Верховного Суду на розгляд суддів цієї палати надійшла 43641 справа, з них розглянуто 31722 (що складає 73 % від кількості справ, що надійшли).
Секретар судової палати КАС ВС висловила сподівання, що при запровадженні нових законів у сфері оподаткування будуть враховані організаційно-правові можливості як для платника податку, так і для податкового органу рівною мірою. Вона пояснила, що у суддів під час вирішення спорів виникають певні проблеми з оцінкою відомостей, які надаються податковими органами, наприклад, стосовно електронної реєстрації податкових накладних або іншої інформації, яка знаходиться в державних електронних базах даних. Суддя запропонувала законодавчо передбачити, щоб судді мали безоплатний доступ до державних реєстрів у зв’язку із розглядом конкретної справи.
Також Раїса Ханова звернула увагу на те, що до судів продовжують надходити справи, у яких вже напрацьована чітка правова позиція. Вона закликала до більш активної комунікації між суддями та представниками податкових і митних органів, аудиторських служб та платників податків для обговорення і врахування судової практики, що сприятиме регулюванню суспільних відносин. Адже судова практика є надбанням усього громадянського суспільства.
Суддя КАС ВС Ігор Олендер у ході дискусії звернув увагу, що податкова діджиталізація впливає на розвиток судової практики. У практичній площині відбувається обмін електронними повідомленнями, що є елементом діджиталізації, яку вже використовують суди і надають цій електронній інформації відповідну оцінку. Проте, зауважив суддя, часом інформація не може бути врахована судом як доказ, оскільки не дотримано її форму чи зміст, наприклад, на іноземній мові. Тому Ігор Олендер звернув увагу, щоб податковий орган і платники податків під час доведення у суді своєї позиції надавали докази у такому вигляді, щоб суддя був упевнений у їх достовірності для застосування при вирішенні спору.
Він також звернув увагу, що Кодексом адміністративного судочинства України введено такий вид доказу, як електронний, і констатував, що хоча наше життя й діджиталізоване, та сторони не в повній мірі використовують такий інструмент доказування.
Також суддя вважає, що доцільно переглянути підходи до строків, які супроводжують податкові правовідносини: строки давності, процедурні строки податкового процесу, строки звернення до суду, які можуть бути скороченими.
Суддя КАС ВС Ірина Желтобрюх акцентувала увагу на вимогах до доказів, які мають надавати фіскальні органи і платники податків для підтвердження проведення операцій. Зокрема, щодо фіксування інформації, яка розміщена на вебсайтах компаній, їх належного засвічення.
Це стосується й ідентифікації продавця та покупця, які зазвичай анонімізовані в електронних мережах, легітимізації механізмів й способів обмеження нарахувань податкових зобов’язань, що мають реалізовуватися суб’єктами владних повноважень з огляду на приписи ст. 19 ч. 2 Конституції України лише у спосіб, визначений законом. Також суддя наголосила, що для захисту даних у електронних сервісах важливою є кібербезпека.
![]() |
![]() |
Суддя КАС ВС Олена Губська позитивно оцінила роботу фіскальних служб, які запровадили і забезпечують належну роботу електронних сервісів, зокрема електронного кабінету платників податків. Проте протягом перехідного періоду, коли відбувалася зміна форми звітування з паперової на електронну, виникли нові податкові спори, зокрема у яких фізичні та юридичні особи оскаржували дії контролюючих органів через те, що останні не приймали документацію у паперовій формі, або через те, що внесена платниками податків інформація невчасно надходила до податкової служби у зв’язку з перебоями у роботі електронного сервісу. Частіше суд вирішував такі справи на користь підприємств.
![]() |
![]() |
Конференція проходила у форматі двох панельних дискусій – «Цифровий податок: світовий досвід та перспективи для України» і «Вектор судової практики в умовах податкової діджиталізації».
Модерували захід секретар Великої Палати Верховного Суду Всеволод Князєв, суддя КАС ВС Наталія Блажівська, керівник практики податкового права ЮК Jurimex, експерт Taxlink Віта Форсюк.
Від Верховного Суду у заході також взяли участь судді Людмила Бившева, Олег Білоус, Микола Гімон, Ірина Гончарова, В’ячеслав Хохуляк, Тетяна Стрелець, Тетяна Шипуліна, Валентина Юрченко.
Довідково. IFA заснована у 1938 році у Королівстві Нідерланди, має консультативний статус при ООН, ЮНЕСКО, МВФ, Організації економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР), Комісії Європейських Співтовариств.